četvrtak, 19. jul 2003.

Naslovna Hronika Dežurna Terazije Periskop Ekonomija Dijalog Globus Sport Feljton Kultura Vojvodina --------------- ---------------

TELEKOMUNIKACIJE

Posle priključenja nove
SMIN mreže, nastavljaju se sukobi između Telekoma i
provajdera

Put za Evropu popločan
bitkama protiv monopola

Sve mogu da zakupe od Telekoma:
Dragan Đ. Kovačević

Zoran M. Cvijić
Tek što su stišali sukobi Telekoma i
provajdera - davalaca usluga internet korisnicima, zbog
nelegalnog isključivanja provajdera sa mreže i potom sudskih
naloga o vraćanju u prvobitno stanje do zaključenja spora, o
čemu je Danas u više prilika, pisao, a Telekom priključuje
novu SMIN (Serbian multiservice internet network) mrežu. Šira
javnost je čula, od 10. juna, oglašavanja Telekomove SMIN
mreže na medijima. Ova mreža, sudeći po reklamama na
televiziji, rešava korisnike svih dosadašnjih nevolja pri
korišćenju interneta. Potrebno je, prema oglasu, samo da
nazovete preduzeće preko koga se povezujete ne internet
(provajder). Vaš naivni izveštač čuvši oglas odmah se javio
svom provajderu za obaveštenja. Odgovoreno je: "Nikad nismo
čuli."

KRIVIČNA
PRIJAVA

Resursi
kritični faktor

U želji da čujemo i provajdere, koji
potpisuju protesno pismo, a prihvataju SMIN mrežu po
Telekomu, obratili smo se Eunetu i Sezamrou. Kao da
njihovi odgovori najbolje oslikavaju prilike. Direktorka
Euneta, Mirjana Rosić, rekla nam je da su oni zatražili
da se probno priključe kako bi ispitali ovu novu mrežu;
a da će se tek posle tog probnog rada odlučiti da li će
pristupiti mreži. Dejan Ristanović, iz Sezamroa,
provajdera koji je takođe potpisnik pisma Dragoru
Hiberu, kažeu da su "Uvek resursi koje je trebalo dobiti
od Telekoma (ranije PTT) bili kritični faktor koji je
ograničavao rast. - Nikad dovoljno linija, konstantno
nema tehničkih mogućnosti, čeka se mesecima na naoko
jednostavne stvari. Uz takvo iskustvo, bio bi veliki
luksuz ne uzeti bilo kakve ponuđene resurse. Sezampro od
2001. godine do pre mesec dana nije dobio ni jednu
liniju u Beogradu, gde su nam linije najpotrebnije. Ali
zbog stalnog rasta broja korisnika treba nam još dosta
novih linija. Zato smo zakupili određeni broj ulaza na
SMIN mrežu, čiju realizaciju očekujemo. SMIN nam je
važan i zbog pristupa iz čitave Srbije. Sada imamo
pristupne tačke u sedam velikih gradova, ali će SMIN
portovi omogućiti korisnicima iz svih krajeva Srbije da
pristupaju Sezamupro po ceni lokalnog razgovora. To
svakako ne znači da smo zadovoljni svim aspektima SMIN
mreže i tarifiranja, ali resursi su nam neophodni - kaže
Ristanović.

Ali pođimo redom.
Izgradnja SMIN mreže je vezana za krivičnu prijavu koju je
podneo republički inspektor za sistem veza mr Dragomir
Vasiljević, 26. novembra prošle godine protiv Draška
Petrovića, generalnog direktora Telekoma, Dragana Đ.
Kovačevića predsednika komisije za prikupljanje ponuda, kao i
još šest članova te komisije. Prijava ih tereti za
"zloupotrebu položaja i nezakonito sklopljeni ugovor".
Republički inspektor tvrdi da im je bilo poznato da preduzeće
SAGA, koje je dobilo posao, "u trenutku sklapanja" posla nije
imalo licencu za takve radove, te da je bilo "nepodobno" za
taj posao; da su na konkurs preduzeća bila zvata "po pozivu",
umesto da bude otvoren za sve ponuđače i najzad, da primedbe
jednog člana komisije, Vojislava Miladinovića, o "nizu
nedostataka" nisu razmatrane (o ovome je Danas već pisao
5.decembar 2002). Ovaj slučaj još uvek vodi istražni sudija
Olgica Backović, što nam je potvrdio i Dragan Đ. Kovačević,
optuženi u ovoj prijavi, inače zamenik direktora Direkcije za
biznis korisnike u Telekom Srbija, sa kojim smo takođe
razgovari kako bi se čula i druga strana. Kovačević kaže za
Danas da navodi u tužbi ne odgovaraju istini insistirajući da
je inostrani partner GT domaće SAGE imao licencu, kao i da je
odluku o nabavci opreme potpisao i član komisije Vojislav
Miladinović i da očekuje da će Tužilaštvo odbaciti ovu tužbu,
jer je situacija čista. A po odbacivanju tužbe Telekom će
razmotriti da li će podneti kontra tužbu protiv inspektora
Vasiljevića zbog zloupotrebe svog položaja, pogotovu, jer je
to uradio, po izjavi Kovačevića, zlonamerno.
Pored tužbe inspektor Vasiljević je doneo i
rešenje 23.septembra 2002. kojim se nalaže "Telekom Srbiji" da
"obustavi sve radove na izgradnji ove mreže". Ujedno se
zabranjuje Telekomu "da SMIN mrežu priključi ... ili aktivira
na bilo koji drugi način sve do pribavljanja pravosnažne
dozvole" o izgradnji i upotrebi. Žalba na ovo rešenje ne
odlaže njeno izvršenje. Po pouzdanim saznanjima Danasa,
Telekom se žalio na ovo rešenje Vladi Srbije, ali žalba još
nije razmatrana. Takođe, po istom izvoru, Telekom nije dobio
pravno valjano rešenje kojim se odobrava izgradnja ovog
telekomunikacionog sistema. Najzad, pred oglašavanje ove mreže
u medijima republički inspektor mr Dragomir Vasiljević
premeštem je na drugu dužnost! Sa svoje strane Dragan Đ.
Kovačević, već pomenuti zamenik direktora Direkcije Telekoma,
izjavljuje da pravnu proceduru ne zna, ali da su posle tog
rešenja inspektora Vasiljevića pribavili dozvolu za izgradnju
od Ministarstva za saobraćaj i telekomunikacije, a da o tužbi
Vrhovnom sudu inspektora Vasiljevića, kojom se stavlja do
konačnog rešenja suda van snage ta dozvola o izgradnji, "ništa
ne zna".

KO ŠTA
DOBIJA
Pored ovih pitanja za
građane, korisnike telekomunikacionih usluga, značajno je šta
dobijaju ovom SMIN mrežom? Velikoj većini ništa, jer se ova
mreža odnosi samo na pretplatnike koji upotrebljavaju
internet. Nesrećnici koji još uvek čekaju da dobiju liniju ili
preseljenje će kao i dosad telefonirati iz javne govornice, a
internetom će se služiti u internet-kafeima, dvojnici, odnosno
svaki peti pretplatnik, će i dalje čekati da drugi korisnik
iste linije oslobodi vezu. Takođe ništa ne dobija ni 15 odsto
korisnika na vazdušnoj mreži, a ni analogni korisnici, svaki
drugi u Srbiji, a u velikim gradovima Beogradu, Novom Sadu i
Nišu još brojniji i dalje će zavisiti od pretvaranja njihovog
analognog u digitalni signal, korišćen na internetu. - Mreža
SMIN je napravljena za veliko prodaju, za kompanije koji
pružaju uslugu pojedinačnim korisnicima, a kada Telekom bude
formirao ‘provajdersku ćerku kompaniju’ za direktan servis
korisnicima ona će pod istim uslovima kao i ostali provajderi
koristiti SMIN mrežu. Drugi provajderi su slobodni da koriste
SMIN ili da ostanu na starim vezama. SMIN Telekomu rasterećuje
internet mrežu, a korisnicima svuda u Srbiji, i po malim
mestima, pruža isti kvalitet. Korisnici ne koriste međugradsku
tarifu već negeografskim pristupnim kodom 042 ostvaruju
komunikacije kao da su u lokalu. Ubrzava se uspostavljenje
kontakta. Podigli smo kvalitet - kaže za Danas
G.Kovačević.
Finasijski
posmatrano: prva faza izgradnje SMIN mreže je prema ugovoru sa
firmom SAGA koštala nepunih 154 miliona dinara, a druga sa
Alkatelom dodatnih 80 miliona, odnosno ukupno oko tri miliona
osam stotina hiljada evra. Za tu sumu umesto SMIN mreže Srbija
je mogla da preko 30 hiljada analognih pretplatnika prevede u
digitalne, što bi oni i te kako osetili kao značajno
poboljšanje, kažu kritičari ove mreže. Kovačević se slaže da
SMIN mreža donosi poboljšanje samo digitalnim korisnicima, ali
podseća da će Telekom ove godine 300 hiljada korisnika sa
analognih veza prebaciti na digitalne i da povećanje od još 10
odsto ne bi mnogo promenilo stanje, a da je Telekom želeo da
ide napred i da poboljša uslugu korisnicima na digitalnim
vezama, da omogući uvođenje brzog interneta, a ne da čeka da
se prvo svi digitalizuju. - Telekom ne može da nadoknadi za
godinu dana propušteno tokom dvanaest godina - podseća Dragan
Đ. Kovačević.
Kovačević
odbacuje i primedbe Udruženja provajdera da Telekom nameće
provajderima da nabavljaju skupu opremu određenog isporučioca
da bi se priključili na SMIN mrežu. "Nikome ne diktiramo
isporučioca opreme već tehničke karakteristike koje ta oprema
mora da ispuni". Nije tačno da Telekom uzima deo zarade
provajdera već da jedino, kao što je to i ranije činio i u
slučaju SMIN mreže naplaćuje upotrebu svoje mreže i opreme, a
sa "SMIN su samo reorganizovali svoju mrežu". Međutim, problem
provajdera je u tome što im se sa SMIM mrežom i kompletnom
ponudom Telekoma više ne isplati da instaliraju svoju opremu,
već im je pogodnije da postanu neka vrsta virtuelnih
provajdera, koji koriste našu opremu - kaže Kovačević. - Sve
mogu da zakupe od Telekoma, tako da mogu bez dela opreme da
prodaju samo svoju uslugu. Naravno, oni ne moraju tako da
posluju, mogu da nastave po starom, samo je pitanje da li će
se to njima isplatiti. Sada će se javiti mali provajderi,
lokalni, koji će na našoj opremi da prodaju internet servis" -
procenjuje on. Upravo je ovaj stav izazvao ogorčenje Udruženja
internet provajdera Srbije i Crne Gore. A predsednik ovog
udruženja, Vojislav Rodić, kaže: "Telekom želi da nas pretvori
u prodavce njegovih usluga"! Udruženje je uputilo pismo
predsedniku Upravnog odbora Telekoma, Dragoru Hiberu u kome
stoji: "...način formiranja cene interneta koju pruža Telekom
Srbija (ili njegov deo koji se bavi internetom, a koji još
uvek nije konstituisan kao samostalna organizacija) postavljen
je na monopolilističkim osnovama... U ovakvim neravnopravnim
uslovima poslovanja dovodi se u pitanje dalji razvoj i
unapređenje kvaliteta internet ponude u Srbiji, posebno za
usluge koje su specifične i koje Telekom u ovom trenutku ne
pruža, a svuda u svetu to čine male, fleksibilne
firme".
- Sa jedne strane
Udruženje provajdera protestvuje protiv uvođenja SMIN mreže,
upućuje pismo predsedniku UO Telekoma, koje potpisuju najveći
provajderi, dok sa druge ti isti koji izražavaju negodovanje
potpisuju ugovore sa Telekomom o korišćenju SMIN mreže - kaže
gospodin Kovačević. Već 2.200 od 3.500 danas raspoloživih
priključaka je ugovoreno "jer znaju da je to dobra stvar".
Priključke su uzeli Eunet, Sezampro i mnogi drugi, a Verat je
tražio čak hiljadu priključaka. Voljni smo da damo priključke
na probu - ističe Kovačević.

"ĆERKE
KOMPANIJE"
Govoreći o namerama
Telekoma Kovačević kaže da je u toku osnivanje "ćerke
kompanije" Telekoma koja će se baviti internetom i
multimedijalnim delatnostima. Ta nova kompanija će se
orijentisati na ‘vele trgovinu’, nudiće usluge manjim firmama
- ‘maloprodaji’, koja će biti okrenuta krajnjim, pojedinačnim
korisnicima. Mi smo u prednosti, jer imamo svoju
infrastrukturu. Drugi, ako budu želeli da je grade, moći će.
To nije nemoguće, ali za to su potrebna velika ulaganja. Male
firme ne treba da strahuju ako su dobre". Zamenik direktora
Direkcije za biznis korisnike Telekoma, Dragan Đ. Kovačević,
kaže da će Telekom najverovatnije otkupiti neku sadašnju
provajdersku kuću, koja će poslužiti kao osnova Telekomove
internet "ćerke" kompanije. - Sačekaćemo razvoj događaja, ali
tako da to novo Telekomovo preduzeće nudi usluge i krajnjim
korisnicima. Ništa novo, danas u Evropi mnoge Telekom
kompanije imaju svoje internet provajderske kuće (na primer:
francuski Telekom, svog Wanadoo provajdera).
Bez želje da presuđujemo u sporovima Telekoma
i provajdera, nad kojima sudovi već provode puno vremena,
stiče se utisak da Telekom zabrinut za svoju budućnost po
ukidanju svog monopola kroz dve godine (9. juna 2005), na
osnovu Zakonu o telekomunikacijama, pokušava da ojača svoju
poziciju pred slobodnu utakmicu. Sa svoje strane provajderi, u
suštini mala preduzeća, od tek desetak do najvećeg od dve
stotine zaposlenih, finansijski neuporedivo slabiji, tehnički
zavisni od Telekoma brinu za svoju budućnost. Pogotovu jer, se
Telekom u prošlosti grubo odnosio prema provajderima, kao
uostalom i svim svojim korisnicima. Postavlja se i logično
pitanje: zašto štititi još naredne dve godine monopol
Telekoma? Zašto mu pomagati da ojača svoje pozicije da bi,
kroz dve godine, kada prestane zakonska zaštita monopola,
morali da sputavamo tu okoštalu organizaciju. Pored zaštite od
nastanka, u sklopu PTT, država mu daje još dodatnu prednost od
dve godine kako bi se u slobodnoj utakmici lakše odupruo
konkurenciji. Put u Evropu zahteva ukidanje svih monopola. I
Telekomu, i EPS, i železnici,
svima.

Copyright © 2002 Danas -
preduzeće za novinsko izdavačku delatnost DAN GRAF
d.o.o.

naslovna
hronika
dežurna
terazije
periskop
ekonomija
dijalog
globus
sport
feljton
kultura
vojvodina

SADRŽAJ

Put
za Evropu popločan bitkama protiv monopola

U TERAZIJAMA

Koliko
košta karta za torturu

Brate
- frate, Srbija i Rumunija

Odškrinuta
vrata dijalogu između Beograda i Prištine